Kubinyi András
Kubinyi András | |
Született | 1929. január 28. Budapest |
Elhunyt | 2007. november 9. (78 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása | történész, régész, középkorkutató, egyetemi tanár |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kubinyi András témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kubinyi András (Budapest, 1929. január 28. – Budapest, 2007. november 9.) magyar történész, régész, középkorkutató, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja.
Származása
[szerkesztés]A nemesi származású felsőkubinyi és deményfalvi Kubinyi család leszármazottja. A Kubinyi család első említése 1288-ból maradt fenn. A család Ete nevű ősétől származik a família deménfalvi ága. Ennek ismert alakja volt Máté, (1497-1535) a család nyolcadik nemzedékének tagja. Kubinyi András volt a család deménfalvi ágának utolsó tagja.[1]
Kubinyi András édesapja dr. Kubinyi Aladár (1893-1970)[2][3] ügyvéd és édesanyja Oszvald Margit volt. Apai nagyszülei a felvidéki Várgedén laktak: nagyapja Kubinyi Ferenc (1848-1919) gömör-kishonti tiszti főügyész[4] és nagyanyja deménfalvi Kubinyi Gizella (1855-?) volt.[2]
Életpályája
[szerkesztés]1947-ben érettségizett, majd beiratkozott a Pázmány Péter Tudományegyetemre, ahol 1947–1948-ban az Eötvös Kollégium tagja volt. Mesterei Kosáry Domokos, Kumorovitz L. Bernát és Léderer Emma voltak. 1951-ben szerzett középiskolai tanári diplomát az addigra már Eötvös Loránd Tudományegyetemnek hívott intézményben.
Diplomájának megszerzése után Békéscsabán kapott általános iskolai tanári állást, majd 1952-től a Miskolci Állami Levéltárban dolgozott levéltárosként. 1954-ben a Budapesti Történeti Múzeum Középkori Osztályához került munkatársi rangban. 1969-ben az osztály vezetésével bízták meg.
1978-ban távozott a múzeumból és elfogadta az Eötvös Loránd Tudományegyetem (ELTE) régészeti tanszékének ajánlatát, ahol egyetemi docensként kezdett el oktatni. A tanszéken már 1963 óta tartott órákat. 1988-ban kapott egyetemi tanári kinevezést. Mócsy András 1987-ben bekövetkezett halála után az újonnan megalakult középkori és kora újkori régészeti tanszéken oktatott. 1990-ben vette át a tanszék vezetését, amelyet 1994-ig tartott meg. 1999-ben nyugdíjba vonult, majd 2001-ben professor emeritus címet kapott. Ezenkívül 1995 és 1998 között a Miskolci Egyetem történeti tanszékén volt egyetemi tanár.
1970-ben védte meg a történettudományok kandidátusi, 1986-ban akadémiai doktori értekezését. Az MTA Történettudományi Bizottságának, a Régészeti Bizottságnak, valamint a Művelődéstörténeti Bizottságnak lett tagja, utóbbinak alelnöke is volt. 1990-ig a középkori régészeti albizottság, 1990-től haláláig az egyháztörténeti albizottság elnöke volt. 2001-ben megválasztották a Magyar Tudományos Akadémia levelező, 2007-ben pedig rendes tagjává. A Szent István Akadémia is felvette tagjai sorába. Rendes taggá választása után pár hónappal hunyt el.
Munkássága
[szerkesztés]Fő kutatási területe a Mátyás-, illetve Jagelló-kori Magyarország, a középkori várostörténet, valamint a mindennapi élet és az anyagi kultúra története.
A prozopográfia (az életrajz-összevetésből való következtetéslevonás) alkalmazásának egyik fő propagálója volt, maga is használta a módszert a középkor közéleti (politikai, egyházi, városi) vezetőinek életrajza tekintetében. Várostörténeti kutatásaiban felállított és kidolgozott egy úgynevezett „centralitásipont-rendszert”, amelyet az összehasonlító vizsgálatoknál alkalmaznak. Ennek segítségével kvantitatív (mennyiségi) elemzés is elvégezhető.
A középkori várostörténet és a Mátyás-kori Magyarország neves kutatója, több tanulmányban is annak a lehetőségéről írt, hogy Mátyás király családja román eredetű lehetett.[5][6]
Díjai, elismerései
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Kubinyi_Andr%C3%A1s_eml%C3%A9kt%C3%A1bl%C3%A1ja%2C_Budapest%2C_XI.%2C_Bercs%C3%A9nyi_utca_6..png/220px-Kubinyi_Andr%C3%A1s_eml%C3%A9kt%C3%A1bl%C3%A1ja%2C_Budapest%2C_XI.%2C_Bercs%C3%A9nyi_utca_6..png)
- Pro civitate Austriae (1992)
- Szűcs Jenő-díj (1997)
- Eötvös József-koszorú (1999)
- a Miskolci Egyetem díszdoktora (1999)
- Magyar Felsőoktatásért Emlékplakett (2001)
Emlékezete
[szerkesztés]Kubinyi András özvegye, Valter Ilona és munkatársai 2008-ban létrehozták a Kubinyi András Középkortudományi Alapítványt, melynek célja Kubinyi emlékének ápolása, és a professzor történettudomány iránti elhivatottságának továbbörökítése. Az alapítvány emléktáblát állíttatott abban a XI. kerületi házban, ahol Kubinyi lakott és Kubinyi András-díj, valamint ifjúsági díj néven elismerő díjat alapított, melyre minden évben pályázhatnak a publikációt megjelentető középkortörténészek.[7]
Emlékét őrzi a 2011 júniusában a Pázmány Péter Katolikus Egyetemen megalakult, az intézmény történész hallgatói tudományos munkásságának elősegítését célul kitűző Kubinyi András Történész Műhely is.[8]
Főbb publikációi
[szerkesztés]- Die Anfänge Ofens (1972)
- Budapest története a későbbi középkorban Buda elestéig (1973)
- Magyarország története 1301–1526 (Engel Pállal és Kristó Gyulával, 1998)
- König und Volk im spätmittelalterlichen Ungarn. Städteentwicklung, Alltagsleben und Regierung im mittelalterlichen Ungarn (1998)
- Matthias Corvinus. Die Regierung eines Königreichs in Ostmitteleuropa 1458–1490 (1999)
- Főpapok, egyházi intézmények és vallásosság a középkori Magyarországon (1999)
- Városfejlődés és vásárhálózat a középkori Alföldön és az Alföld szélén (2000)
- Mátyás király (2001)
- Nándorfehérvártól Mohácsig: A Mátyás- és a Jagelló-kor hadtörténete (2007)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ E. Kovács 2008 24. o.
- ↑ a b Szluha Márton. (2000) Liptó vármegye nemes családjai. Heraldika kiadó. 293. o.
- ↑ familysearch.org Kubinyi Aladár gyászjelentése
- ↑ familysearch.org Kubinyi Ferenc gyászjelentése
- ↑ https://jegyzettar.blog.hu/2017/09/23/ot_erdekesseg_matyas_kiralyrol
- ↑ http://acta.bibl.u-szeged.hu/41342/1/aetas_2007_003_083-100.pdf
- ↑ Novák Ádám: Kiemelkedő középkortudósok – átadták a Kubinyi András-Díjat Újkor - 2015-01-30
- ↑ Viktor, Kanász: Bemutatkozik a Kubinyi András Történész Műhely (magyar nyelven). Ujkor.hu, 2015. április 7. (Hozzáférés: 2022. július 23.)
Források
[szerkesztés]- A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825–2002 II. (I–P). Főszerk. Glatz Ferenc. Budapest: MTA Társadalomkutató Központ. 2003. 754–755. o.
- Adatlap a Magyar Tudományos Akadémia oldalán
- Publikációs listája
- Dezső Tamás nekrológja az ELTE BTK honlapján
- Turul 2007 80/3, 98-100.
- 2007 Levéltári Szemle 57/4, 93-94.
- Kubinyi András: Miért lettem a középkor kutatója? In: Korall 21–22. (2005) 218-244. Online hozzáférés
- ↑ E. Kovács 2008: E. Kovács Péter: Hétköznapi élet Mátyás király korában. Budapest: Corvina. 2008. = Mindennapi történelem, ISBN 978 963 13 5767 7