Oroszlánliget
Szucsou klasszikus kertjei Oroszlánliget | |
Világörökség | |
![]() | |
Az Oroszlánliget-kert központi része | |
Adatok | |
Ország | Kína |
Világörökség-azonosító | 813 |
Típus | Kulturális helyszín |
Kritériumok | I, II, III, IV, V |
Felvétel éve | 1997 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Oroszlánliget témájú médiaállományokat. |
Az Oroszlánliget (hagyományos kínai: 獅子林園, egyszerűsített kínai írás: 狮子林园, pinjin, hangsúlyjelekkel: Shī Zǐ Lín Yuán) a négy leghíresebb hagyományos kínai kert egyike Szucsou ( ) városában. (A másik három kiemelt fontosságú kert a Hálók mesterének kertje, a Szerény hivatalnok kertje és a Megmaradt kert.) 1997-ben lett a világörökség része. Különlegessége a szokatlanul sok, a közeli Taj-tóból gyűjtött sziklaalakzat, amelyek némi fantáziával a Kínában oly népszerű kőoroszlánra emlékeztetnek. A kertben ezekből labirintus és barlang is épült.[1]
Története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/20090905_Suzhou_Lion_Grove_Garden_4520.jpg/300px-20090905_Suzhou_Lion_Grove_Garden_4520.jpg)
Korábban sok hasonló sziklakert volt Szucsou ( )ban, közülük ez az egy maradt fenn.[2] 1342-ben, a Jüan-dinasztia ( ) idején építtette egy zen buddhista szerzetes, Ven Tien-zsu ( ), az egyházi felettese, Csungfeng ( ) apát emlékére. Ekkoriban a terület egy buddhista ortodox monostorhoz tartozott.[3] Az elnevezése egy korai Mahájána buddhista szent szövegre is utal, valamint arra a szent hegyre, ahol a nevezett apát eljutott a nirvána állapotába.
Eredetileg a 6670 m²-es kertet sziklák és bambusz borította. Az alapító halála után romlásnak indult, de 1589-ben egy másik buddhista szerzetes újjáépítette. 1771-ben új tulajdonos és új átépítés következett, amelynek eredményeképpen a kert neve az „Öt fenyő kertje” lett. 1850-től megint a romlás korszaka következett, majd 1926-ra újabb renoválás, de az sziklák és az épületek nagy része megmaradt. 1949-ben államosították, majd 1956-ban megnyitották a nagyközönség előtt.[4]
A kert már nagy ismertséget szerzett az egész országban. Ni Can ( ), a neves festő már 1373-ban festményt készített róla. 1703-ban meglátogatta a kertet Kang-hszi kínai császár ( ), majd 1765-ben utódja, Csien-lung kínai császár ( ), aki egy saját kalligráfiájával díszített, „igazi öröm” feliratú táblát ajándékozott a kertnek. Csien-lung ( ) elkészíttette a kert másolatát a pekingi Nyári Palota és a Csengtöi nyári rezidencia területén is.
Leírása
A jelenleg 1,1 hektáros kert két fő részből áll: a lakóépületek csoportjából valamint a központi tó körüli sziklakertből. 22 épület, 25 díszes felirat, 71 kőoszlop is van a kertben. 13 ősi fa maradt meg, némelyikük még a Jüan ( )-dinasztia idejéből származik.[5][4]
A fő nevezetesség az 1154 m²-en épült három dimenziós sziklakert, amelyben három szinten, nyolc ösvényen át érhető el 21 barlang. A sziklakertet a tó két részre osztja. A labirintusban számos szikla ismert hegyeket „személyesít” meg, amelyekhez népi legendák is fűződnek.
Jegyzetek
Források
- ↑ Polonyi: Polonyi Péter. Kína (nagyútikönyv). Panoráma. ISBN 963-243-256-8
- ↑ Guide: Arne J. de Keijzer, Fredric M. Kaplan. China Guidebook. New York: Eurasia Press (1980). ISBN 09-32030-07-6
- ↑ Wonders: 60 Scenic Wonders in China. Beijing: New World Press (1980)
További információk
A Wikimédia Commons tartalmaz Oroszlánliget témájú kategóriát.
- Terebess Gábor honlapja Szucsou klasszikus kertjeiről
Fordítás
Ez a szócikk részben vagy egészben a Lion Grove Garden című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.