126245 Kandókálmán
Megjelenés
126245 Kandókálmán | |
Felfedezése | |
Felfedező | Sárneczky Krisztián és Heiner Zsuzsanna[1] |
Felfedezés ideje | 2002. január 13. |
Felfedezés helye | Piszkéstetői Obszervatórium Magyarország, |
Névadó | Kandó Kálmán |
Ideiglenes név |
|
Pályaadatok | |
Epocha | September 13, 2023 |
Aphélium távolsága | 2,691 CsE[1] |
Perihélium távolsága | 1,777 CsE[1] |
Fél nagytengely | 2,2338931 CsE[1] |
Pálya excentricitása | 0,2050031[1] |
Orbitális periódus | 3,34 év[1] |
Közepes anomália |
|
Inklináció | 3,31892°[1] |
Felszálló csomó hossza | 141,055°[1] |
Perihélium szöge | 127,678°[1] |
Központi égitest | Nap |
Fizikai tulajdonságok | |
Abszolút fényesség | 16,6 magnitúdó[1] |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A 126245 Kandókálmán (2002 AY66) kisbolygó a kisbolygóövben kering. 2002. január 13-án fedezte föl Sárneczky Krisztián és Heiner Zsuzsanna a Piszkéstetői Csillagvizsgálóban. A kisbolygó a nevét Kandó Kálmán magyar villamosmérnökről és föltalálóról kapta, aki megalkotta az első nagyfeszültségű, háromfázisú váltakozó árammal működő villamosmozdonyt.