Nicéphore Niépce
Joseph Nicéphore Niépce | |
![]() | |
Született | 1765. március 7. Chalon-sur-Saône |
Elhunyt | 1833. július 5. (68 évesen) Saint-Loup-de-Varennes |
Állampolgársága | francia[1] |
Nemzetisége | francia |
Gyermekei | Isidore Niépce |
Foglalkozása | vegyész, feltaláló |
Halál oka | agyi érkatasztrófa |
![]() | |
Joseph Nicéphore Niépce aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Joseph Nicéphore Niépce témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Joseph Nicéphore Niépce (Chalon-sur-Saône, 1765. március 7. – Saint-Loup-de-Varennes, 1833. július 5.) francia vegyész, a fotográfia egyik feltalálója.
Életpályája
[szerkesztés]Jómódú családba született. Angers-ben, ahol tanult, a fizika és a kémia került érdeklődése középpontjába. 1794-ben megnősült. Claude bátyjával kísérletezni kezdtek. Sok mindennel foglalkoztak. Például korpafűmagból nyert üzemanyaggal működő motort, hidraulikus szivattyút készítettek és szabadalmaztattak, festéket gyártottak.
Niépce érdeklődése 1813 körül a litográfia felé fordult.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/d/dd/Joseph_Nic%C3%A9phore_Ni%C3%A9pce.jpg)
A litográfia (kőnyomat) mészpalára rajzolt kép, amelyet nyomdatechnikával sokszorosítanak. A fotográfia előtt litográfiával készültek a legjobb minőségű reprodukciók. Niépce gyöngén rajzolt, ezért a kőrajzokat a fia készítette. Amikor a fiút behívták a hadseregbe, Niépce megpróbálta automatizálni a képek előállítását. Így jutott el az általa heliográfiának elnevezett módszerhez.
Először a camera obscura képét ezüst-kloriddal bevont papíron próbálta rögzíteni, de a képeket nem tudta fixálni. Később úgy találta, hogy a legalkalmasabb anyag a fényre keményedő bitumen lesz. 1818-ra egy képe már három hónapig stabil maradt.
1822-ben egy bitumennel bevont üveglapon VII. Piusz pápa portréját reprodukálta. 1824-től a bitumennel kezelt rézlemezekre dolgozott. Ezekről már papírmásolatokat is lehetett nyomtatni. 1825 júliusában, vagy augusztusában egy 17. századi flamand metszetet ábrázoló képről készített nyomatot az általa kifejlesztett heliografikus eljárás segítségével. A Ló gazdájával (1825) nem a szó hagyományos értelmében vett fénykép, hiszen nem közvetlenül a fény segítségével, hanem nyomdai úton jött létre. Mégis az eljárás – a fényérzékeny anyagok és a fotólemezként funkcionáló júdeai aszfalttal bevont rézlemez alkalmazása miatt – megegyezik a mai képkészítési technikák folyamatával. 1826-ban ónlemezre fényképezte az ablakából nyíló kilátást. Kilátás a dolgozószobából (1826 v. 1827) a világ első fennmaradt fényképe. Nyolc órán át tartó expozícióval készült, ami felismerhető arról, hogy a nap az épület mindkét oldalán ragyog.
Niépce 1827-ben Londonban a Brit Királyi Természettudományos Akadémián ismertette találmányát. Néhány kulcsfontosságú részletet azonban titokban tartott, ezért nem foglalkoztak érdemben vele. 1829-ben anyagi okok miatt Niépce-ék társultak Daguerre-rel. A tízéves partnerségi megállapodás csak négy évig működött Niépce váratlan halála miatt. Niépce neve Daguerre-é mögött hosszú időre szinte feledésbe merült, de mára már elfoglalta az őt megillető helyet.
A világ első fennmaradt fényképe
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/View_from_the_Window_at_Le_Gras%2C_Joseph_Nic%C3%A9phore_Ni%C3%A9pce.jpg/220px-View_from_the_Window_at_Le_Gras%2C_Joseph_Nic%C3%A9phore_Ni%C3%A9pce.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/Nic%C3%A9phore_Ni%C3%A9pce_Oldest_Photograph_1825.jpg/220px-Nic%C3%A9phore_Ni%C3%A9pce_Oldest_Photograph_1825.jpg)
1822-től érdeklődése a metszetek fény segítségével történő másolása felé fordult. Hogy a metszet átlátszóbb legyen, átitatta olajjal, ezután a fény hatására keményedő júdeai szurokkal bevont ónlemezre helyezte a camera obscura hátsó falához, amit kitett az ablakba és legalább 8 órán át otthagyta. Később a lemezt különböző olajszármazékok keverékében áztatta. 1826-27 körül készült a világ első olyan fényképe, amelyik időtállóan fenn is maradt. A fény hatására a bitumen megszilárdult és a lemezen maradt, a megvilágítatlan helyeken pedig leoldódott. A fénnyel készült első litográfia valójában a világ első fényképe is.
A kép az austini Harry Ransom Centerben (University of Texas) található, egy izolált kiállítótérben.
Források
[szerkesztés]- A világ legelső fényképe – KReport
- 240 éve született Joseph Niépce a fényképezés úttörője. Múlt-kor, 2005. március 7. (Hozzáférés: 2014. április 15.)
További információk
[szerkesztés]- Fényképészeti múzeum Niépce házában (apró betűs; csak franciául)
- Fényképészeti múzeum Niépce házában (jól olvasható; angolul, franciául és spanyolul)