Szemere Samu
Szemere Samu | |
![]() | |
1935-ben | |
Született | Stern Samu 1881. december 13. Szénásgödör |
Elhunyt | 1978. május 4. (96 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Budapesti Tudományegyetem (–1904) |
Sírhelye | Kozma utcai izraelita temető (5B-8-7) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szemere Samu témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/Szemere_Samu_s%C3%ADrk%C3%B6ve.jpg/220px-Szemere_Samu_s%C3%ADrk%C3%B6ve.jpg)
Szemere Samu (született Stern)[1] (Szénásgödör,[2] 1881. december 13. – Budapest, 1978. május 4.) filozófiai író, esztéta, a Magyar Tudományos Akadémia tagja.
Életpályája
Stern Sándor és Roder Netti fia. Bölcsészdoktorátust a Budapesti Tudományegyetemen szerzett 1904-ben, ahol Alexander Bernát tanítványa, majd munkatársa volt. 1906-tól középiskolai tanár az Óbudai Árpád Gimnáziumban,[3][4] 1910-ben a Markó utcai Főreáliskola tanára lett. 1917 és 1919 között a Magyar Filozófiai Társaság titkára. 1927-től 1942-ig az Országos Izraelita Tanítóképző Intézet igazgatója volt. 1945 után az Izraelita Magyar Irodalmi Társulat (IMIT) elnöke, majd 1950-től mint nyugdíjas az Országos Rabbiképző Intézetben filozófiatörténetet adott elő. 1963-ban az ELTE egyetemi tanári címmel tüntette ki.[5]
Magánélete
Házastársa dr. Horváth René[6] (1884–1958) volt, Heizler Salamon és Salamon Róza lánya, akivel 1910. október 23-án Budapesten, az Erzsébetvárosban kötött házasságot.[7] Fia dr. Szemere Tamás (1911–1945) orvos és menye a holokauszt áldozatai lettek.[8]
Munkássága
Cikkeit, tanulmányait közölte a Budapesti Szemle, a Történeti Szemle, az Athenaeum, A Magyar Filozófiai Társaság Közleményei, a Magyar Nyelvőr, a Múlt és Jövő és a MIOK Évkönyvei, szerkesztette az IMIT Évkönyveit (Bp., 1929–48) és az Alexander-albumot (Bp., 1925), továbbá sajtó alá rendezte Alexander Bernát munkáit.
Magyarra fordította Giordano Bruno, Descartes, Dewey, Feuerbach, Hegel, Pestalozzi, Schiller, Spinoza, Vico és Windelband több művét.[9]
1978-ban hunyt el. Tisztelői az alábbi művekben búcsúztatták:
- Vihar Béla: Búcsú a filozófustól (Élet és Irodalom, 1978)
- Szabó Árpád: Sz. S. (MIOK Évkönyv, Budapest, 1978)
- Gábor Éva: Sz. S. (Világosság, 1978. 7. sz.)
Művei a teljesség igénye nélkül
- Az aesthetikai játékelmélet (doktori értekezés, Budapest, 1904)
- Bain Alexander: Neveléstudomány, Ford. (Budapest, 1912) (A Magyar Tudományos Akadémia Könyvkiadó Vállalata)
- Giordano Bruno (Bp., 1917); (A Magyar Tudományos Akadémia Könyvkiadó Vállalata)
- A jelenkori filozófia főbb irányai (Budapest, 1923)
- Spengler filozófiája (Budapest, 1924)
- Alexander Bernát ifjúkori levelei Horváth Cyrillhez, bevezetővel ellátta és sajtó alá rendezte (Budapest, 1928)
- Dewey neveléstana (Budapest, 1933)
- Filozófiai tanulmányok (Budapest, 1941)
- Nietzsche és a zsidóság (Lőw Immánuel-emlékkönyv, Budapest, 1947)
- Kunst und Humanität. Eine Studie über Thomas Manns ästhetische Ansichten (Budapest–Berlin, 1966). – Irod. Vihar Béla: Beszélgetés Hegel magyar fordítójával (Magyar Nemzet, 1970. szeptember 11.)
- Scheiber Sándor: Sz. S. kilencvenedik születésnapjára (emlékfüzet, Budapest, 1971)
Jegyzetek
- ↑ Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 35168/1900. Forrás: MNL-OL 30806. mikrofilm 151. kép 2. karton Névváltoztatási kimutatások 1900. év 39. oldal 43. sor
- ↑ Névváltoztatása alapján születési helye: Németújvár
- ↑ MELLÉKLETEK. www.arpad.sulinet.hu. (Hozzáférés: 2016. június 21.)
- ↑ 1970-1979. www.arpad.sulinet.hu. (Hozzáférés: 2016. június 21.)
- ↑ Magyar Életrajzi Lexikon 1000-1990. mek.oszk.hu. (Hozzáférés: 2016. június 21.)
- ↑ A René alakot használta.
- ↑ Házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 1416/1910. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. március 19.)
- ↑ Szemere Tamás és feleségének halotti bejegyzése a Budapest IV. kerületi (belvárosi) halotti akv. 44-45/1948. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2020. március 19.)
- ↑ Magyar Életrajzi Lexikon 1000-1990. mek.oszk.hu. (Hozzáférés: 2016. június 21.)
Források
- Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3
- Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 836. o. Online elérés
- Művészeti lexikon. Fel. szerk. Lajta Edit. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1965-1968.