Láng Boldizsár (politikus)
Láng Boldizsár | |
![]() | |
Született | 1877. március 15.[1][2] Budapest[3] |
Elhunyt | 1943. április 27. (66 évesen)[1][2] Budapest[3] |
Állampolgársága | magyar |
Szülei | Láng Lajos |
Foglalkozása |
|
Tisztsége |
|
Sírhelye | Farkasréti temető (6/12-1-49/50)[4][5] |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Láng Boldizsár témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Báró csanakfalvi Láng Boldizsár (Budapest, 1877. március 15. – Budapest, 1943. április 27.) magyar katonatiszt, altábornagy, politikus, országgyűlési képviselő, majd felsőházi tag, Láng Lajos statisztikus, politikus, kereskedelemügyi miniszter fia.
Élete
[szerkesztés]Báró Láng Lajos statisztikus, politikus, miniszter és Horváth Emília fiaként született. Anyai nagyapja Horvát Boldizsár író, költő, jogtudós, politikus, igazságügy-miniszter volt. A gimnázium elvégzése után a bécsújhelyi katonai akadémián tanult, 1904-ben vezérkari tiszt lett. 1909 és 1914 között vezérkari századosként I. Ferenc József magyar király katonai kabinetirodájának munkatársa és az uralkodó kíséretének tagja volt. Az első világháborúban a keleti fronton teljesített szolgálatot, számos különböző kitüntetésben részesült. A Tanácsköztársaság idején bebörtönözték.[6]
A párizsi békekonferencián a magyar delegátus katonai szakértője volt, majd 1920-ban Horthy Miklós kormányzó katonai kabinetirodájának főnökévé nevezték ki. 1922-ben a párizsi magyar nagykövetség katonai attaséja lett, majd 1927-ben altábornagyként vonult nyugállományba. A magyar gazdasági életben hamarosan fontos szerepet töltött be, a Selyem- és Gyapjúárugyár Rt. és a Papír- és Kartongyár Rt. elnöke, valamint a Salgótarjáni Kőszénbánya Rt. igazgatósági tagja volt. Elnöke lett az Országos Tüdőbeteg-Szanatórium Egyesületnek is.[6][7]
Hamarosan bekapcsolódott a politikai életbe is, és 1929-ben időközi választáson a királyhelmeci kerületben szerzett parlamenti mandátumot az Egységes Párt jelöltjeként. Ugyanitt 1931-ben és 1935-ben is újraválasztották. A Képviselőházban a külügyi bizottság elnöke lett, illetve 1935-től 1939-ig az Interparlamentáris Unió magyar csoportjának is elnöke volt. Később a Felsőház tagja lett. 1943-ban hunyt el Budapesten.[6][8][9]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Magyar életrajzi lexikon (magyar nyelven). Akadémiai Kiadó, 1967
- ↑ a b Magyar főnemességi adattár
- ↑ a b Petőfi Irodalmi Múzeum névtér, 2022. július 18., PIM62869
- ↑ https://epa.oszk.hu/00000/00003/00030/adattar.html
- ↑ https://epa.oszk.hu/00000/00003/00030/nevmutato.html
- ↑ a b c Láng Boldizsár, báró | Magyar életrajzi lexikon | Kézikönyvtár (magyar nyelven). www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2023. október 27.)
- ↑ (1943. szeptember 8.) „Láng Boldizsár gyászjelentése”.
- ↑ 1935–1939. évi országgyűlés Haeffler István, szerk.: Országgyűlési almanach. 1935–40. (Sturm–féle országgyűlési almanach) Bp. 1940. | Könyvtár | Hungaricana. library.hungaricana.hu. (Hozzáférés: 2023. október 27.)
- ↑ Korábbi elnökök (hu-HU nyelven). Országgyűlés. (Hozzáférés: 2023. október 27.)
Források
[szerkesztés]- Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában
- 1877-ben született személyek
- 1943-ban elhunyt személyek
- Budapesten született személyek
- Bárók
- Az Osztrák–Magyar Monarchia katonái az első világháborúban
- Magyar katonai attasék
- Egységes Párt-tagok
- Országgyűlési képviselők (Egységes Párt)
- Országgyűlési képviselők (1926–1931)
- Országgyűlési képviselők (1931–1935)
- Országgyűlési képviselők (1935–1939)
- A Farkasréti temetőben eltemetett személyek