Chur–Rorschach-vasútvonal
Chur–St. Margrethen-vasútvonal
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hossz: | 79,52 km | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nyomtávolság: | 1435 mm | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Feszültség: | 15 kV 16,7 Hz ~ | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Maximális emelkedés: | 20 ‰ | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Chur–Rorschach-vasútvonal témájú médiaállományokat. | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
A Chur–Rorschach-vasútvonal egy normál nyomtávolságú, 15 kV 16,7 Hz-cel villamosított, 79,5 km hosszúságú kétvágányú vasútvonal Chur és Rorschach között Svájcban.
Története
[szerkesztés]19. század
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/ETH-BIB-Heerbrugg_m._Meldegg_v._S._aus_300_m-Inlandfl%C3%BCge-LBS_MH01-003087.tif/lossless-page1-220px-ETH-BIB-Heerbrugg_m._Meldegg_v._S._aus_300_m-Inlandfl%C3%BCge-LBS_MH01-003087.tif.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/150_Jahre_Rheintallinie_-_E_33_Heerbrugg_-_Rorschach.jpg/220px-150_Jahre_Rheintallinie_-_E_33_Heerbrugg_-_Rorschach.jpg)
A Rajna-völgyi vonal építését a Délkeleti Vasút (Schweizerische Südostbahn) kezdte meg, amely a Lukmanier-hágón keresztül akart vasutat építeni. Az első munkálatok, amelyeket angol vállalkozók végeztek, nem voltak kielégítőek. Pénzhiány miatt a Délkeleti Vasúttársaságot az építkezés alatt az Egyesült Svájci Vasutak (Vereinigte Schweizerbahnen, VSB) vette át, amely megszakítás nélkül folytatta a munkát.
A VSB 1857. augusztus 25-én nyitotta meg a Rorschach és Rheineck közötti szakaszt, 1858. július 1-jén pedig a Rheineck és Chur közötti szakaszt. Sargans állomást a Ziegelbrücke-Sargans vasútvonal Murgig tartó szakaszával együtt 1859. február 15-én nyitották meg a szétágazó vonalak közötti állomásépülettel, mint csomóponti állomást. Ugyanebben az évben a VSB átvette a Ziegelbrückén és Rapperswilen keresztül Zürichbe vezető vonal folyamatos üzemeltetését. Azóta a Sargans és Chur közötti szakasz Zürich és St. Gallen forgalmát is kiszolgálja.
A Rajna-völgyi vonal jövedelmező bekötőútvonallá vált volna, ha megépült volna egy keleti alpesi vasúti átkelő.
20. század
[szerkesztés]A VSB-t 1902. július 1-jén 269 kilométeres útvonalhosszal államosították, és útvonalai azóta a Svájci Szövetségi Vasutakhoz (SBB) tartoznak.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/VSB-Holzbr%C3%BCcke_Ragaz.jpg/220px-VSB-Holzbr%C3%BCcke_Ragaz.jpg)
A Maienfeld és Bad Ragaz közötti vasútvonal 1928-ig fedett fahíddal kelt át a Rajnán, ez volt az utolsó ilyen jellegű híd a svájci vasúthálózaton.
A Sargans-Buchs vonalat 1927. december 15-én 15 kV 16⅔ Hz-en villamosították az SBB folyamatban lévő villamosítási programjának részeként. Körülbelül hat hónappal később, 1928. május 11-én a Sargans-Chur szakaszon megkezdődött a villamos üzem. A St. Margrethen és Rorschach közötti szakaszt 1934. május 15-én, a Buchs és St. Margrethen közötti utolsó szakaszt pedig 1934. szeptember 21-én villamosították.
Egy második vágányt 1920. december 1-jén helyeztek üzembe St. Margrethen és Rheineck között. A Staad-Rorschach szakaszt 1930. május 15-én, a Rheineck-Staad szakaszt pedig 1930. augusztus 12-én kettőzték meg. A Sargans és Bad Ragaz közötti vonalon 1957. december 20-tól épült ki a második vágány. A Landquart és Chur közötti vonal 1970. december 15. és 1973. április 10. között, a Weite-Wartau és Trübbach közötti vonal 1982. szeptember 17-én kapta meg a második vágányt.[1]
Sargans és Trübbach között egy új, 5,3 kilométer hosszú elkerülő vágány nyílt meg 1983. május 29-én az új jelzőrendszer részleges üzembe helyezésével együtt Sargans állomáson.[2] Ez az összekötő vágány a teherforgalom számára készült, és lehetővé teszi, hogy a vonatok ne forduljanak vissza Sargansban. Ugyanakkor a St. Gallen-i S-Bahn 4-es vonalának járatai, a Transalpin és később a Railjet járatai is használják.
A Rossriet-Landquart szakaszokat 1993. június 6-án, a Bad Ragaz-Rossriet szakaszokat pedig 1994. november 8-án építették át kétvágányúvá. Azóta befejeződött a Sargans és Chur közötti vonal megkettőzése is. A St. Margrethen és Buchs közötti vonal továbbra is egyvágányú.
21. század
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Rheintal-Express_Re_420_%282%29.jpg/220px-Rheintal-Express_Re_420_%282%29.jpg)
A 2013-as menetrendváltáskor az InterRegio és a regionális járatok kínálatát átfogóan kibővítették, és a St. Gallen S-Bahn vonalait teljesen átrendezték. Azóta a St Gallen és Sargans csomópontok képezik az S-Bahn menetrendjének alapját, amely gyakorlatilag minden vonalon félórás járatokat kínál, a központi területen pedig extra betétjáratokat. Az új menetrend lehetővé tételéhez infrastrukturális fejlesztésekre volt szükség.[3] A Rheintal-Express (REX) menetidejét tíz perccel, alig egy órára rövidítették, hogy Sargansban és Churban jobb csatlakozásokat lehessen kínálni. Ehhez szükség volt a Rheintal-Express gyorsítására, a szakaszon a haladási sebesség 160 km/h-ra történő növelésére és a közbenső megállók elhagyására. A St. Gallen St. Fiden megállóhely mellett Rheineck és Bad Ragaz megállóhelyek is vannak. Három állomást zártak be Buchs SG és Sargans között: Räfis-Burgerau, Weite és Trübbach.[4]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Az új pályát szeptember 1-jén helyezték üzembe, majd a régi pályát felújították. Forrás: (1981. augusztus 11.) „unknown” (német nyelven). Eisenbahn Amateur (8), 560. o.
- ↑ (1993. augusztus 11.) „unknown” (német nyelven). Eisenbahn Amateur (8), 296. o.
- ↑ Kanton St. Gallen. "Für eine schnellere Bahn im Rheintal" (in de). Sajtóközlemény.
- ↑ Schwizer, Thomas. „Eine Bahnhaltestelle erhalten”, St. Galler Tagblatt, 2014. január 10. (Hozzáférés: 2020. június 6.) (német nyelvű)
Irodalom
[szerkesztés]- Heer, Anton. Rorschach-St.Gallen-Winterthur: zwischen 170-jähriger Eisenbahngeschichte und Zukunft (PDF; 14.2 MB), St. Gallen: Sabon-Verlag (2006. augusztus 11.). ISBN 3-907928-55-5
- Wägli, Hans G..szerk.: Generalsekretariat SBB: Schienennetz Schweiz (német nyelven). Zürich: AS-Verlag (1998. augusztus 11.). ISBN 978-3-905111-21-7
- Wägli, Hans G.. Bahnprofil Schweiz 2005 (német nyelven). Grafenried: Diplory Verlag (2004. augusztus 11.)
További információk
[szerkesztés]- schienenverkehr-schweiz.ch (németül)