Charles Godfrey Leland
Charles Godfrey Leland | |
![]() | |
Született | 1824. augusztus 15.[1][2][3][4][5] Philadelphia |
Elhunyt | 1903. március 20. (78 évesen)[1][2][3][4][5] Firenze |
Állampolgársága | amerikai |
Foglalkozása | |
Iskolái | Princetoni Egyetem |
Sírhelye | The Woodlands[6] |
![]() | |
Charles Godfrey Leland aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Charles Godfrey Leland témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Charles Godfrey Leland (Philadelphia, Pennsylvania, 1824. augusztus 15. – Firenze, 1903. március 20.), Charles G. Leland: amerikai újságíró, író, humorista, néprajz- és mítoszkutató, kalandor. Legismertebb műve az Aradia avagy A boszorkányok evangéliuma, amely a modern kori boszorkányság alapműve.
Életrajz
[szerkesztés]Leland Philadelphiában született 1824-ben. Apja Henry Hopestill Leland leszármazottja volt, ki egyike volt Új-Anglia első fehér telepeseinek.[7]
Főhősünk a Princetoni Egyetemen végzett, majd Európába utazott, ahol Heidelberg és München egyetemein tanult tovább, majd Párizsba került a híres Sorbonne-ra. Majd Amerikában utazgatott, ahol főleg újságíróként kereste a kenyerét. 1856-ban nősült. Az északiak oldalán részt vett az amerikai polgárháborúban. 1870-ben Angliában telepedett le, ahol az angol cigányokat kezdte tanulmányozni. Idővel elnyerte Anglia "cigánykirályának", bizonyos Matty Cooper-nek a bizalmát, tőle tanulta meg a roma nyelvet. Ezalatt írta meg róluk két, klasszikussá vált könyvét. 1888-ban végleg befogadták maguk közé; ő lett a cigány közösség első Elnöke.[7]
1888 telén családjával Firenzébe költözött, hogy az olasz boszorkánysággal foglalkozhasson. Itteni kutatásai egy olyan anyagon alapulnak, amit egy Maddalena nevű rejtélyes asszony állított össze a számára. Maddalénáról annyi bizonyosat tudni, hogy Tarot-jóslással foglalkozott Firenze sikátoraiban, amikor Leland felfedezte őt, és asszisztensévé fogadta, hogy segítsen neki a kutatásaiban. Maddalena elmondta, hogy ősi boszorkánycsaládból származik, amelynek tagjai ismernek különböző régi meséket, legendákat; összegyűjtöttek különféle varázsigéket, bűbájokat, és azt is tudják, hogy kell azokat kiejteni; valamint ismernek ősrégi orvosságokat, recepteket is. Maddalena vezette be Lelandot Diana titkos boszorkánytanába is.[7]
Kilenc évnyi gyűjtőmunka után, 1897. újévének napján Maddalena saját kézírásával juttatta el Lelandnak a Vangelino (Evangélium) című, több mint 200 oldalas írást, amely a későbbi Aradia magját adta. Ezután a nő nyomtalanul eltűnt és többé már nem vette fel vele a kapcsolatot. Leland 1899-ben Londonban jelentette meg az Aradia avagy A boszorkányok evangéliuma című művét.[7]
1903-ban Firenzében hunyt el. Utolsó könyvét az olasz boszorkányságról már nem fejezte be.[7]
Művei
[szerkesztés]Kis híján ötven könyvet írt.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cf/Aradia-title-page.jpg/220px-Aradia-title-page.jpg)
Válogatott műveiː
- 1855: Meister Karl’s Sketch-book
- 1864: Legends of Birds
- 1871: Hans Breitmann’s Ballads
- 1872: Pidgin-English Sing-Song
- 1872: The Music-Lesson of Confucius, and Other Poems
- 1873: The English Gipsies[8]
- 1875: Fusang or the Discovery of America by Chinese Buddhist Priests in the Fifth Century[9]
- 1879: Johnnykin and the Goblins
- 1882: The Gypsies[10][11] (A cigányok)
- 1884: Algonquin Legends
- 1891: Gypsy Sorcery and Fortune Telling[12]
- 1892: The Hundred Riddles of the Fairy Bellaria
- 1892: Etruscan Roman Remains in Popular Tradition (Etruszk-római emlékek)
- 1892: Leather Work, A Practical Manual for Learners[13]
- 1895: Songs of the Sea and Lays of the Land
- 1896: Legends of Florence Collected from the People (Firenze legendái)
- 1897: A dictionary of slang, jargon & cant embracing English, American, and Anglo-Indian slang, pidgin English, gypsies' jargon and other irregular phraseology[14]
- 1899: Unpublished Legends of Virgil
- 1899: Aradia, or the Gospel of the Witches
- 1899: Have You a Strong Will?
- 1901: Legends of Virgil
- 1902: Flaxius, or Leaves from the Life of an Immortal
Magyarul
[szerkesztés]- Aradia, avagy A boszorkányok evangéliuma; ford. Nagy András Pál; Hermit, Onga, 2005 (A modern boszorkányság mesterei)
- A cigányok mágiája és jövendőmondó módszere varázslatokkal, a gyógyító mágia fajtáival, anekdotákkal és mesékkel illusztrálva; ford. Ladányi Krisztina; Hermit, Miskolc, 2006
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ a b Encyclopædia Britannica (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b International Music Score Library Project. (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b ISFDB (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Find a Grave (angol nyelven)
- ↑ a b c d e Aradia → előszó
- ↑ [1][2]
- ↑ [3][4][5]
- ↑ [6][7][8]
- ↑ [9][10]
- ↑ [11][12] [13]
- ↑ Charles G. Leland was late director of the Public Industrial Art School of Philadelphia, with many illustrations and original designs by the author. 1st edition, Whittaker & Co. (publisher), London, 1892. 2nd edition, Whittaker (publisher), London, 1901. 3rd edition published 1925, Sir Isaac Pitman & Sons, Ltd.
- ↑ [14]