Örmény ábécé
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/90/Armenian_Alphabet.jpg/370px-Armenian_Alphabet.jpg)
Az örmény ábécé az örmény nyelv írására használt ábécé. Egyike a hat európai betűírásnak, amelyre létezik Unicode standard (lásd: Unicode Code Charts és Unicode Standard, Chapter 7).
Az örmény írást Szent Meszrop Mastoc (örményül: Մեսրոպ Մաշտոց) alakította ki i. sz. 405-ben. Az egyes betűképeket számos más (például szír, pahlavi és föníciai) írás alapján, de a magyar rovásíráshoz hasonló ősrégi rovásírásos örmény ábécére támaszkodva alakította ki, a betűk sorrendje viszont a görög ábécére épült.
Az örménynek két elkülönülő nyelvjárása van, amely ugyanazt az írást használja, de az azonos betűképekhez eltérő kiejtés párosul (lásd a táblázatot). A kiejtésben a keleti változat a norma (ez Örményország hivatalos nyelve is).
Az örmény ábécé és átírása
[szerkesztés]név | kisbetű | nagybetű | latin átírás (keleti) |
latin átírás (nyugati) |
hangérték (keleti) |
hangérték (nyugati) |
számérték | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | այբ – ajb | ա | Ա | a | a | [a] | [a] | 1 |
2 | բէն – ben | բ | Բ | b | p | [b] | [p] | 2 |
3 | գիմ – gim | գ | Գ | g | k | [g] | [k] | 3 |
4 | դա – da | դ | Դ | d | t | [d] | [t] | 4 |
5 | եչ – jecs | ե | Ե | e | e | [ɛ],[jɛ][1] | [ɛ],[jɛ][1] | 5 |
6 | զա – za | զ | Զ | z | z | [z] | [z] | 6 |
7 | է – e | է | Է | ē | ē | [ɛ] | [ɛ] | 7 |
8 | ըթ – it | ը | Ը | ə | ə | [ə] | [ə] | 8 |
9 | թո – to | թ | Թ | t` | t` | [tʰ] | [tʰ] | 9 |
10 | ժէ – zse | ժ | Ժ | ž | ž | [ʒ] | [ʒ] | 10 |
11 | ինի – ini | ի | Ի | i | i | [i] | [i] | 20 |
12 | լյուն/լիւն – ljun/livn | լ | Լ | l | l | [l] | [l] | 30 |
13 | խէ – he | խ | Խ | x | x | [x] | [x] | 40 |
14 | ծա – ca | ծ | Ծ | c | j | [t͡s] | [d͡z] | 50 |
15 | կէն – ken | կ | Կ | k | g | [k] | [g] | 60 |
16 | հո – ho | հ | Հ | h | h | [h] | [h] | 70 |
17 | ձա – dza | ձ | Ձ | j | c | [d͡z] | [t͡s] | 80 |
18 | ղատ – gat | ղ | Ղ | ł | ł | [ʁ] | [ʁ] | 90 |
19 | ճէ – cse | ճ | Ճ | č | ǰ | [t͡ʃ] | [d͡ʒ] | 100 |
20 | մէն – men | մ | Մ | m | m | [m] | [m] | 200 |
21 | հի/յի – hi/ji[2] | յ | Յ | y | y | [j] | [j] | 300 |
22 | նու – nu | ն | Ն | n | n | [n] | [n] | 400 |
23 | շա – sa | շ | Շ | š | š | [ʃ] | [ʃ] | 500 |
24 | ո – o | ո | Ո | o | o | [o],[vo][3] | [o],[vo][3] | 600 |
25 | չա – csa | չ | Չ | č` | č` | [t͡ʃʰ] | [t͡ʃʰ] | 700 |
26 | պէ – pe | պ | Պ | p | b | [p] | [b] | 800 |
27 | ջէ – dzse | ջ | Ջ | ǰ | č | [d͡ʒ] | [t͡ʃ] | 900 |
28 | ռա – ra | ռ | Ռ | ṙ | ṙ | [r] | [r] | 1000 |
29 | սէ – sze | ս | Ս | s | s | [s] | [s] | 2000 |
30 | վէվ – vev | վ | Վ | v | v | [v] | [v] | 3000 |
31 | տյուն/տիւն – tjun/tivn | տ | Տ | t | d | [t] | [d] | 4000 |
32 | րե/րէ – re | ր | Ր | r | r | [ɹ] | [ɹ] | 5000 |
33 | ցո – co | ց | Ց | c` | c` | [t͡sʰ] | [t͡sʰ] | 6000 |
34 | ու/վիւն – u/hivn | ւ | Ւ | w[4] | w[4] | [w],[u][5] | [w],[u][5] | 7000 |
35 | փյուր/փիւր – pjur/pivr | փ | Փ | p` | p` | [pʰ] | [pʰ] | 8000 |
36 | քե/քէ – ke | ք | Ք | k` | k` | [kʰ] | [kʰ] | 9000 |
37 | օ – o | օ | Օ | ō | ō | [o] | [o] | 10000 |
38 | ֆե/ֆէ – fe | ֆ | Ֆ | f | f | [f] | [f] | 20000 |
(39) | և – yew[6] | և | ew | ew | [ɛv],[jɛv][1] | [ɛv],[jɛv][1] |
Ligatúrák: ﬓ (mn), ﬔ (me), ﬕ (mi), ﬖ (vn), ﬗ (mh).
- ↑ a b c d Szó elején és gyakran magánhangzó után is.
- ↑ Kiejtése mindkét alakban [hi]
- ↑ a b Szó elején, kivéve վ előtt.
- ↑ a b Az ու átírása u, és nem ow.
- ↑ a b Kettőshangzók második tagjaként.
- ↑ A keleti nyelvjárásban általában Եվ-vel cserélték le. Nincs nagybetűs formája.
Különbségek a keleti és a nyugati nyelvjárás között
[szerkesztés]A szovjet időszakban, 1922-ben Örményországban, a keleti nyelvjárás fő területén helyesírási reformot hajottak végre. Ennek következtében a keleti norma egy kissé eltávolodott a történelmi helyesírástól, aminek folytán a rendszerváltáskor többen a régi rendszerhez való visszatérést követelték.
Az eltérések:
- A keleti nyelvjárásban elhagyták a szóvégi néma յ betűt;
- A [h]-nak ejtett յ fonémát հ-val írják;
- A [v]-nek ejtett վ, ւ, ու fonémákat վ-ben egyesítették;
- Az է-t csak szó elején használják, más esetben lecserélték ե-re;
- Az ոյ, իւ, եւ, եա diftongusokat kiejtésük szerint ույ, յու, յո, յա-nak írják.
Az örmény betűk keleti nyelvjárás szerinti átírása
[szerkesztés]Kisbetű | Nagybetű | H-M[a] | ISO[b] | ALA-LC[c] | BGN/PCGN[d] | KNAB[e] | Magyaros[f] |
---|---|---|---|---|---|---|---|
ա | Ա | a | a | a | a | a | a |
բ | Բ | b | b | b | b | b | b |
գ | Գ | g | g | g | g | g | g |
դ | Դ | d | d | d | d | d | d |
ե | Ե | e | e | e, y[g] | e, ye[h] | e | (j)e |
զ | Զ | z | z | z | z | z | z |
է | Է | ē | ē | ē | e | è | e |
ը | Ը | ə | ë | ĕ | y | y | ö |
թ | Թ | t` | t’ | t` | t’ | th | t |
ժ | Ժ | ž | ž | zh | zh | ž | zs |
ի | Ի | i | i | i | i | i | i |
լ | Լ | l | l | l | l | l | l |
խ | Խ | x | x | kh | kh | x | ch |
ծ | Ծ | c | ç | ts | ts | c | c |
կ | Կ | k | k | k | k | k | k |
հ | Հ | h | h | h | h | h | h |
ձ | Ձ | j | j | dz | dz | dz | dz |
ղ | Ղ | ł | ġ | gh | gh | ğ | g |
ճ | Ճ | č | č̣ | ch | ch | č | cs |
մ | Մ | m | m | m | m | m | m |
յ | Յ | y | y | y, h[i] | y | j | j |
ն | Ն | n | n | n | n | n | n |
շ | Շ | š | š | sh | sh | š | s |
ո | Ո | o | o | o | o, vo[j] | o | (v)o |
չ | Չ | č` | č | ch` | ch’ | čh | cs |
պ | Պ | p | p | p | p | p | p |
ջ | Ջ | ǰ | ǰ | j | j | dž | dzs |
ռ | Ռ | ṙ | ṙ | ṛ | rr | ř | r |
ս | Ս | s | s | s | s | s | sz |
վ | Վ | v | v | v | v | v | v |
տ | Տ | t | t | t | t | t | t |
ր | Ր | r | r | r | r | r | r |
ց | Ց | c` | c’ | ts` | ts’ | ch | c |
ւ | Ւ | w | w | w | – | w | v |
փ | Փ | p` | p’ | p` | p’ | ph | p |
ք | Ք | k` | k’ | k` | k’ | kh | k |
օ | Օ | ō | ò | ō | o | ò | o |
ֆ | Ֆ | f | f | f | f | f | f |
և | ew | ew | ew | ev, yev[k] | ew | (j)ev |
- ↑ a: Hübschmann-Meillet nyelvészeti átírás, Heinrich Hübschmann és Antoine Meillet által kidolgozott átírás, melyet általánosan használnak nyelvészeti munkákban, 1913
- ↑ b: ISO 9985:1996 – International Organisation for Standardisation (www.iso.ch), 1996
- ↑ c: American Library Association/Library of Congress, 1997
- ↑ d: United States Board on Geographic Names/The Permanent Committee on Geographical Names for British Official Use, 1981
- ↑ e: Kohanimeandmebaas – Eesti Keele Instituut (www.eki.ee), 1993
- ↑ f: A Magyar Tudományos Akadémia által javasolt átírási forma
- ↑ g: Szó elején, magánhangzó előtt
- ↑ h: Szó elején és ա, ե, է, ը, ի, ո, ու, օ előtt
- ↑ i: Szó vagy szótag elején
- ↑ j: Szó elején, kivéve az ով kapcsolatban
- ↑ k: Szó elején, önállóan, ա, ե, է, ը, ի, ո, ու, օ után
Példaszöveg
[szerkesztés]„ | Իսպանացի նկարիչ, գրող, և սյուրռեալիզմի հիմնադիրներից, Սալվադոր Դալին (Մայիս 11, 1904 – Հունվար 23, 1989) ծնվել է Իսպանիայի Կաթալոնիա նահանգի Ֆիգուերաս քաղաքում, ուսանել է Մադրիդի "Գեղեցիկ արվեստների դպրոց"-ում, ինչն էլ ազդել է նրա սկզբնական մասնագիտական ժամանակաշրջանում կատարած նկարների վրա, նրանք եղել են զուտ ակադեմիստական ոճի մեջ: Նրա առաջին ցուցահանդեսը տեղի է ունեցել 1925թ-ի նոյեմբերին Բարսելոնա քաղաքում: Այդ տարիներին նա նկարում էր միայն ծովային պեյզաժներ:1929թ-ին Դալին ծանոթանում է Պիկասսոյի և Բրետոնի հետ և հենց այդ ծանոթությունն է դառնում նրա սյուրռեալիստական ճանապարհ բռնելու սկիզբը, և 1929թ-ից նա լիովին ընկղմված էր այդ ոճի մեջ: Հենց այդ տարիներին Դալին ծանոթանում և ամուսնանում է Գալա Էլյուառի հետ, որը հետագա Դալիական կյանքի մեծագույն ոգեշնչումն է դառնում… | ” |
– Örmény Wikipédia |
Jegyzetek
[szerkesztés]További információk
[szerkesztés]- Az Omniglot.com az örmény nyelvről
- Az örmény nyelv átírása
- Theiling.de: az örmény ábécé gyakorlása
- Örmény Unicode-karakterkódok