Szerkesztő:TarMilán/próbalap
Szarházi banda | |
Műfaj | szitkom, musical, rejtély, dráma |
Alkotó | Tar Milán |
Rendező | Tar Milán |
Hang | Csifó Dorina Cseh Dávid Péter Kovács Gyopár Pásztor Ádám |
Ország | ![]() |
Nyelv | magyar |
Évadok | 1 |
Epizódok | 16 |
Gyártás | |
Részenkénti játékidő | 23 perc |
Gyártó | Kecskemétfilm Kft |
Forgalmazó | RTL Magyarország |
Sugárzás | |
Eredeti adó | ![]() |
Eredeti sugárzás kezdete | 2028. |
Státusz | fut |
Korhatár | ![]() |
További információk | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Szarházi banda egy 202X-ban indult magyar televíziós animációs szitkom, amelyet Tar Milán alkotott, rendezett és írt. A sorozat gyártója a Kecskemét Kft.
A sorozat üzenete a félelem legyőzése; a cselekedetek következményeitől, és többségtől. E mellett még a kiállás a megérdemelt jogokért, amiket nem adnak meg az embereknek. A Szarházi banda megmutatja a politikai igazságtalanságot, a pénzzsovárságot és a községek elhanyagolását. Az e fajta igazságtalanság ellen akar tenni a sorozat főszereplői kissebb-nagyobb sikerrel. A rajzfilmsorozat e mellett tartalmaz társadalom-kritikát is.
A Szarházi banda az első magyar felnőtteknek szóló rajzfilmsorozat, és egyben az első magyar musical-es animációs sorozat is.
A sorozatot 202X-ban tűzte műsorra az RTL főműsor időben.
Ismertető
[szerkesztés]A történet Kárpátalján játszódik. A sorozat négy tinédzer kalandjait, mindennapi életét követi: Katát, Kázmérot, Melindát és Adriánt. Gyakran buknak bele rejtélybe, amibe bele is ütik orrukat.
Szereplők
[szerkesztés]Főszereplők
[szerkesztés]- Pozsonyi Katalin "Katrin"
Egy tizenhat éves huszti lány, nagy reform álmokkal. Kázmér barátnője, Melinda és Adrián barátja. Korai gyermek korát gyermekotthonban töltötte Beregszászban, szüleit sosem ismerte. tízennégyévesen fogadta örökbe a Balogh család. Nevelőanyja autóbalesetben meghalt, amikor Kata tízenötéves volt. Nevelőapja a háború kitörésekor eltünt (a sorozat elején). Kata jobb hellyé akarja változatni Kárpátalját, ahol a szervezetek tesznek is valamit, nem csak a pénzet szedik maguknak. Ám naívsága miatt őmaga nem látja be a világ szomorú sötét arcát, hiába próbálják barátai észhez tériteni.
Hangját Csifó Dorina kölcsönzi.
- Lengyel Kázmér
Kata fiúja, aki egy érdekes természetű sárc. Életkora tizenhét. Adrián barátjával mindig olyan helyzetbe keverednek, amiben állandóan pórul járnak, így szétváláskor nyilván nem teszik őket a lányok egy párosba.
Hangját Cseh Dávid Péter kölcsönzi.
- Rákóczy Melinda
Egy tizenhat éves lány. Kata, Kázmér és Adrián barátja.
Hangját Kovács Gyopár kölcsönzi.
- Magyar Adrián
Egy tizennyolc éves csetfalvai fiú. Kata, Kázmér és Melinda barátja. Ákos ellensége. Szülei furcsálják viselkedését.
Hangját Pásztor Ádám) kölcsönzi.
Mellékszereplők
- – Pika Zoli
- – Ákos
- – Sára
- –
Epizódok
[szerkesztés]# | Cím | Rendező | Író | Premier |
---|---|---|---|---|
1. | Üzlet | Tar Milán | Tar Milán | |
Kata a telefonon nézte a hiradót a háború kitörésekor, amikor is rányit barátnője, Melinda. Kata elmondja neki, hogy minden rendben van, ám az nevelőapja nem tért haza, és hogy menni kell neki délkor felvételire a Magyar Főiskolára. Melinda is elmondja mivel szembesültek - egy rejtéllyel - a fiúkkal. Kata észbekap, hogy elkésik a felvételiről és sietett Husztról eljutni Beregszászba. Addig Adrián és Kázmér nyomok után kutatnak a tiszaújlaki határnál. E közben Melinda megérkezik a kisvároskába, egy bolt elött várja a fiúkat, amioar meghall véletlen egy beszélgetést egy cigány (Erik) és egy magyar (Zsanett) között a cigibizniszről. A beszélgetést felvette és ment megkeresni barátait. Kata nem járt olyan nagy szerencsével, szomorúan hagyta el az iskolát, mivel nem vették fel. Leült az iskola előtti padra, aztán oda ment hozzá 3 fiú - Pika Zoli stb. Leálltak beszélgetni, Zoli cukkolta Katát. Kata elment 'Újlakra, ottan Adriánék elmondták tervüket, hogyan kapják el a cigicsempészeket. Este 9 órakor elő is álltak; Kata és Kázmér volt a csali, és Adrián meg Melinda a csapdába ejtők Kata az egyiket a gyitdomban kapott kamerával hergelte fel, a másiknak meg Kázmér odaütött. Mindketten futottak a hidhoz, de Adrián megbotlott a hálóban, Kata a hidra felmászott, a cigerettacsempész utána. Kázmér a hidnál elesett, Melinda ment neki segíteni, a másik cigicsempész, Erik maga a nyakukban volt. Kázmér felmászott a hídra, Melinda meg az egyik országból menekülő ember autójába szállt be. Kata a kamerájával akarja megvakítani a gazembert, ami nem jön össze, mert Kázmér neki ment és a kamera a Tiszába esett. Más választásuk nem volt, mint hogy leugorni a kocsik közé a betonra. Melinda kihívta mindaddig a rendőrséget, és lecsukták a két gazfickót. Este tartottak egy beszélgetést Katánál, hogy mi lesz most, hogy nincs meg az apja. Betétdalok: Isten hozott Kárpátalján! | ||||
2. | ? | Tar Milán | ||
Kata haragszik Kázmérra, baklövése miatt. Betétdalok: | ||||
3. | Rivalizálás | Tar Milán | ||
Betétdalok: | ||||
7. | Szerelmi bánat | |||
Betétdalok: | ||||
8. | A kis ucca, kettő c-vel | Tar Milán | Tar Milán | |
Betétdalok: | ||||
16. | Álbarát | Tar Milán | ||
Amerikai kém Betétdalok: |
Diszkográfia
[szerkesztés]Epizódonként kettő zenei betétdal van.
Gyártás
[szerkesztés]Kritikusi fogadtatás
[szerkesztés]Hivatkozások
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]További információ
[szerkesztés]Az angol cím: The Little Street Gang
Sablonok
[szerkesztés]Évad | Epizódok | Eredeti sugárzás | Eredeti adó | Magyar sugárzás | Magyar adó | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Évadbemutató | Évadzáró | Évadbemutató | Évadzáró | |||||
1. |
Évad | Epizódok | Eredeti sugárzás | Magyar sugárzás | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Török | Magyar | Évadbemutató | Évadzáró | Eredeti adó | Évadbemutató | Évadzáró | Magyar adó | ||
1. | |||||||||
2. |
# | Cím | Rendező | Író | Premier |
---|
| eredeti cím = | magyar cím = | rendező = | író = | eredeti sugárzás = | magyar sugárzás = | eredeti nézettség= | magyar nézettség = | gyártási szám = | leírás =
Anglia építészetén az Angol Királyság és a mai Anglia területének építészetét értjük az angolszászok korától napjainkig
Őskor
[szerkesztés]Római építészet
[szerkesztés]Középkor
[szerkesztés]Angolszász építészet
[szerkesztés]Az angolszász építészet az 5. század közepétől az 1066-os normann hódításig tartó időszak volt. Az angolszász világi épületek Nagy-Britanniában általában egyszerűek voltak, főként nádtetővel ellátott fából készültek.
Romanika
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Norwich_Castle_keep%2C_2009.jpg/264px-Norwich_Castle_keep%2C_2009.jpg)
Az angol romanika első fázisa az angolszász periódus, melynek azonban nem maradtak fenn olyan jelentős alkotásai, mint a későbbi anglo-normann korszaknak (1066-1200). Az 1066-ban Angliába betörő Hódító Vilmos trónralépése után erődítmények, várak építésébe kezdett, hogy hatalmát biztosítsa. Udvari embereit, püspökeit Normandiából hívta, akik elhozták magukkal az ottani fejlett építészetet. A normandiai templomépítészet megoldásai, a várszerű, kéttornyos homlokzat, a háromszintes belső faltagolás (árkád, galéria, ablak) és az összetett pillérek használata (Caen) a gótikus építészet kialakulására is hatással lesznek.
A londoni White Towert Hódító Vilmos építette 1078 körül. Egyszerre szánta lakóépületnek, erődítménynek és uralkodói hatalma kifejezőjének. A lakótorony kétszintes kápolnája félköríves záródású. A mellékhajók körüljáróként kerülik meg az apszist, fölöttük karzatok húzódnak, melyek nyílásai a földszinti árkádokkal megegyező szélességűek. A főhajó dongaboltozatát és a mellékhajók keresztboltozatait vaskos, kockafejezetes, hengeres pillérek tartják. A normann boltozás valamint a kápolna erődítmény-jellege híven tükrözi az angol korai romanika építészetét.
A durham-i háromhajós, támváltásos (hengeres és összetett pillérek) bazilikának két tornya és nyugati előcsarnoka van, valamint kéthajós keresztháza, egyenes záródású keleti kápolnákkal. Az építkezés kezdete 1093-ra tehető, 1110-re biztosan befejezték. A hosszház fából készült dongaboltozatát 1133-60 között bordás keresztboltozatra cserélték, mely talán a legkorábbi ilyen típusú boltozat. Ekkor készültek a geometrikus, farkasfogas faragvány-díszek, valamint a mellékhajók keresztboltozatai is. Az egyenes szentélyzáródás, a hosszú kórusrész valamint a várszerű homlokzat az angol katedrális építészet sajátos vonása.
Gótika
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Gloucester_Cathedral_exterior_front.jpg/203px-Gloucester_Cathedral_exterior_front.jpg)
A gótikus stílust Franciaországból veszik át. A 13. század folyamán kialakulnak azalaprajzi elrendezés és a felépítés jellegzetes angol vonásai a korábbi helyi sajátosságok továbbfejlesztésével. A székesegyházak erôsen nyújtott, bazilikális hosszházzal épülnek, keleti végükön egy vagy két keresztház. Ehhez csatlakozik a hosszházzal többnyire azonos hosszúságú és keresztmetszetű, egyeneszáródású szentély. A belsô tereket kezdetben keresztboltozatokkal fedik, de hamarosan további bordákkal osztják a boltozatokat. Így a hosszanti záradékvonalon húzódó tengelybordával és a boltvállakból sugarasan szétágazó, a tengelybordához csatlakozó ágbordákkal. A külsô és belsô felületek aprólékos díszítésűek.
Tudor-stílus
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/Front_entrance_of_Hardwick_Hall_-_geograph.org.uk_-_1629257.jpg/218px-Front_entrance_of_Hardwick_Hall_-_geograph.org.uk_-_1629257.jpg)
A Tudor-ház uralkodása idejében, 1485 és 1603 között, virágzó angliai építészeti stílus volt, mely a késő gótika és a reneszánsz elemeit ötvözi. Legfőbb jellegzetessége az úgynevezett tudor ív. A Tudor-kor nemcsak a kastély- és várépítészet, hanem a lakóházak – főként a faházak – terén is maradandót alkotott. E stílusnak elválaszthatatlan összetevői közé tartozik a látványos favázas építési mód mellett a lépcsőzetesen kialakított tető, a kiemelkedő oromzat, a magas, keskeny ablakok, melyeket kicsi üvegtáblákkal töltöttek ki, valamint a magas, díszes tetejű kémények.
Újkor
[szerkesztés]Stuart építészet
[szerkesztés]György építészet
[szerkesztés]A György korabeli házakon időnként már romantikus jegyeket is felfedezhetünk.
Viktoriánus építészet
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Palace.of.westminster.arp.jpg/220px-Palace.of.westminster.arp.jpg)
A viktoriánus építészet Viktória királynő uralkodása idején, az 1837 és 1901 között virágzott az Egyesült Királyságban. Általában a neogótikus stílus határozza meg, amely a középkori építészetet idézi. Ez az építészeti stílus a korabeli társadalmi és gazdasági változások tükröződése, és jellemzője a gazdag részletek, a díszített homlokzatok és a bonyolult formák. Az építési technikák, és a tömegesen gyártott vasúton szállítható építőanyagok újításai időt takarítottak meg az építőknek, és hozzájárultak ahhoz, hogy az 1850-es és 1870-es években a viktoriánus építkezések milliós számban jelentek meg.
Az épületek magas tornyokkal, csúcsíves ablakokkal és díszes faragásokkal rendelkeznek. A stílusban gyakran használt anyagok közé tartozik a téglafalak, a kőelemek és a fémrácsok. Épületek homlokzatain gyakran találhatók faragott díszek, minták és szobrok. Az ablakokat gyakran díszes üvegekkel látták el, amelyek színes mintákat és képeket ábrázoltak. Az épületek belső terei is gazdagon díszítettek, a mennyezeteket gyakran faragott minták és freskók díszítették.
A Viktoriánus építészet sokféle épülettípusban megjelent, beleértve a magánházakat, a kastélyokat, az iskolákat és a középületeket is. A stílus jellemzője a sokszínűség és a változatosság, hiszen a tervezők és az építtetők különböző stílusokat és elemeket kombináltak.