Slatinai kolostor
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/53/Slatina_19.jpg/220px-Slatina_19.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/93/Slatina_33.jpg/220px-Slatina_33.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Slatina_37.jpg/220px-Slatina_37.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/Slatina-38.jpg/220px-Slatina-38.jpg)
A slatinai kolostor (Mănăstirea fortificată Slatina) Romániában, Suceava megyében, festőien szép környezetben álló egyházi és politikai jelentőségű műemlék. Az erődített kolostor 1564-ben, Alexandru Lăpușneanu fejedelem uralkodása idején, az uralkodópár temetkezőhelyének befogadására épült. Falai kissé szabálytalan négyszöget zárnak körül: a keleti oldalon, a bejárattól jobbra és balra megtörik a határoló vonal. Torony őrzi a kapuzatot. A sarkokon négyzetes bástyák emelkednek. Ezek a védelem mellett különféle más célokat is szolgáltak: az északnyugatit például harangozásra, a délnyugatit pedig kápolnának használták. A kolostor temploma a falakkal határolt négyzetes udvar közepén áll. Alaprajzi elrendezése a kiérlelődött, összetett moldvai példákéval rokon. Kettős előcsarnoka, a narthex és pronaosz teréből nyílik a nyugati irányban kissé nyújtott naosz, amelyet északon és délen két, falvastagságnyi mélységű mellékfülke, keleten pedig félköríves szentélyapszis határol. E térrészek, a helyi hagyományokat követve, boltozottak. A kétszintes, egymástól 45°-kal elforgatott csegelyeken nyugvó kupola moldvai szokás szerint toronyszerűen hangsúlyozza a szentély előtti liturgikus központot. Az épület kívül vakolt homlokzatain freskók nincsenek: a falfelületet csak a párkány alatt végighúzódó fülkesor díszíti. Belül a falképek nem maradtak fenn eredeti alakjukban, a 19. században átfestették őket.
Az apát háza (Casele egumenești) a templom déli homlokzata előtt áll. Ugyancsak Alexandru Lăpușneanu idejében emelték. A földszintes, eredetileg három tér-részre osztott épület a 16. századi lakóház-építészet jellegzetes példája: viszonylag egyszerű homlokzatát csupán az ablak- és ajtónyílások gótikus keretei díszítik.
Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- A világ természeti csodái és kultúrkincsei, 1. (Délkelet-Európa) kötet, 8. számozat: p. 60-66. Alexandra Kiadó (1997), ISBN 963-367-245-7
- A művészet története: A korai középkor. Corvina Kiadó, 1986, ISBN 963-13-2393-5
- Kádár Zoltán: Művészettörténet 14. sz. Ókeresztény és kora bizánci művészet. Gondolat K. 1959.
- Kádár Zoltán: Művészettörténet 15. sz. Bizánci művészet. Gondolat K. 1959.
- Szentkirályi Zoltán – Détshy Mihály: Az építészet rövid története I-II., Műszaki Könyvkiadó, 1964/2000, ISBN 963-16-3059-5
- Cs. Tompos Erzsébet – Czellár Katalin: Moldvai utazások. Panoráma K. 1978.ISBN 963-243-099-9
- J. M. Roberts: A szétváló hagyományok kora. Képes világtörténelem IV. kötet. Officina Nova-Magyar Könyvklub 1999. ISBN 963-548-774-6.
- Az együttes helyszíni bejárását és fotózását és az ezt követő adatfeltárást Kit36a végezte 2003-ban. (Részletesen és fotóanyag: KT_ARCHIV_ VeML)