Tölgy-csipkéspoloska
Tölgy-csipkéspoloska | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Kifejlett és nimfa csipkéspoloska
| ||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||
| ||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||
Corythucha arcuata (Say, 1832) | ||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tölgy-csipkéspoloska témájú médiaállományokat és Tölgy-csipkéspoloska témájú kategóriát. |
A tölgy-csipkéspoloska (Corythucha arcuata) a csipkéspoloska-félék családjába tartozó, tölgyfákon élő rovarfaj. Észak-Amerikában őshonos, de a 2000-es években átkerült Európába, ahol inváziós fajként terjed és gyors szaporodásával jelentős gazdasági és ökológiai károkat okozhat.
Megjelenése
[szerkesztés]A tölgy-csipkéspoloska testhossza kifejlett állapotban kb. 3–4 mm. Szárnya négyszögletes, csipkeszerű, fehéresen átlátszó. Elülső szárnyain három-három barna folt látszik: kettő a szárny külső élén, egy pedig középen, a szárny belső oldalán.
Petéi kb. 0,3-0,4 mm magasak, megnyúlt alakúak, sötét színűek. A nimfák tojásdadok, lapítottak, barna foltosak; testükön tüskeszerű nyúlványok találhatók.
Életmódja
[szerkesztés]Évente két, kedvező körülmények esetén három nemzedéke fejlődik. A nemzedékek átfedik egymást, májustól októberig minden fejlődési fázisa előfordul. A kifejlett poloskák október és április között áttelelnek; kéregrepedésekben, levelek, kéregdarabok alatt nagyobb, akár ezer példányból álló csoportokban gyűlnek össze. Tavasszal lombfakadáskor bújnak elő és miután néhány hétig a levelek alsó oldalán szívogatnak, párzanak, majd a nőstény a levelek alsó oldalára rakja petéit. A lárvák a kifejlett egyedekhez hasonlóan a levél nedveit szívogatják. Teljes életciklusa 30-40 nap alatt lezajlik.
Különféle tölgyfajokon él, Magyarországon főleg a kocsányos-, kocsánytalan- és csertölgy a tápnövénye. Az amerikai vörös tölgyek (vörös tölgy, skarlát tölgy, mocsártölgy) immunisak rá. Ritkán más fákon és cserjéken (juhar, hárs, rózsa- és szederfélék) is táplálkozhat. Jelenlétére a levelek ereinél koncentrálódó, apró sárga foltok árulják el, amelyek egyre inkább kiterjednek és a levél elhalásához vezetnek. A levelek fonákján fekete ürülékpöttyeik is árulkodóak.
Elterjedése
[szerkesztés]Észak-Amerika keleti felén (északon kb. az USA-kanadai határig) őshonos, de a 2000-es években átkerült Európába, ahol gyors terjeszkedésbe kezdett. Először 2000-ben észlelték Olaszországban, két év múlva megjelent Svájcban és Törökországban. Magyarországon 2013-ban fogták az első példányt és 2019-re minden megyéből előkerült. Ugyanebben az évben Csehországra is átterjedt.
Gazdasági jelentősége
[szerkesztés]Észak-Amerikában nem okoz különösebb károkat az erdőben, mert természetes ellenségei nem engedik túlszaporodni. Európában viszont - bár a katicabogarak, fátyolkalárvák, ragadozó poloskák elfogyasztják - nincs olyan ragadozó, amely kordában tudná tartani létszámát. Ha túlságosan elszaporodik, a fa levelei már júliusban megsárgulnak és elszáradnak. Makkja jóval kisebb lesz és idő előtt lehullik. Ha ez több éven keresztül megismétlődik, az gátolja a fa növekedését, annak leromlásához, betegségekre való fogékonyságához, illetve pusztulásához vezethet. Tekintve hogy a tölgyek az európai erdők faállományának jelentős részét teszik ki, a csipkéspoloska elszaporodása súlyos gazdasági és ökológiai károkhoz vezethet.
Lehetséges, hogy közeli rokonához, a platán-csipkéspoloskához hasonlóan mérgező anyagot is kibocsát (az megfogva bőrgyulladást okozhat, illetve tömegesen vízbe esve elpusztulnak tőle a halak).
Kapcsolódó cikkek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Rosalia kézikönyvek 5. Özönállatfajok Magyarországon
- Csepelényi M. et al: Az inváziós tölgy csipkéspoloska [Corythucha arcuata (Say, 1832)] gyors terjeszkedése és tömeges fellépése Magyarországon Erdészettudományi Közlemények 7. évfolyam 2. szám 2017
- Oak lace bug (Corythucha arcuata) Forest Research
- Corythucha arcuata GBIF