Szalay Imre (kanonok)
Szalay Imre | |
Magyarország – 19. század – | |
Élete | |
Született | 1787. november 2. Szombathely |
Elhunyt | 1848. szeptember 17. (60 évesen) Veszprém |
Pályafutása | |
Iskola/Irányzat | katolikus teológia |
Fontosabb művei | Magyar Egyházi Beszédek Gyűjteménye |
Szalay Imre (Szombathely, 1787. november 2. – Veszprém, 1848. szeptember 17.) teológiai doktor, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja és veszprémi kanonok.
Élete
[szerkesztés]A felsőbb latin és bölcseleti tanfolyamot szülőhelyén, a hittanit négy évig Pesten végezte. 1816-ban teológiai doktor lett, 1817-ben a szombathelyi püspöki főiskolában ideiglenesen tanárkodott és mint szentszéki bíró és zsinati vizsgáló is működött. 1825-ben pályázat útján a magyar királyi egyetemen lett az 1811-től üresen álló lelkipásztorság és egyházi szónoklat rendes tanára és a bölcseleti kar tagja, 1827-28-ban a teológiai kar dékánságát viselte. 1834-ben veszprémi kanonokká történt kineveztetése után elhagyta tanári állását és július 25-én Veszprémbe költözött. A Magyar Tudományos Akadémia első nagygyűlésén 1831. február 20-án levelező, 1832. március 10-én rendes és 1834. november 8-án tiszteleti tagjává választotta. 1840-ben bélakúti apát, zalai főesperes, 1843-ban a veszprémi káptalanban őrkanonok lett. A Szent Anna-növendéktársa tanítóképző-intézet igazgatója, Veszprém, Zala és Esztergom vármegyék táblabírája is volt.
A Wigand Ottó által kiadott Közhasznú Esmeretek Tárát számos cikkel gyarapította.
Munkái
[szerkesztés]- Dissertatio de providentia Dei. Pestini, 1816.
- A jubileumi üdvességes intézet. Egyházi beszéd. Buda, 1826.
- Sermo de morali educatione. Uo. 1827.
- A magyar nyelvtudomány rövid foglalatja. Pest, 1828. (A pesti apácza-nevelő-intézet növendékei számára írta; más hazai nyelvre is lefordíttatott és több kiadást ért.)
- Nagymélt. Cziráki és Dienesfalvi Cziráky Antal úrnak tiszteletére, midőn a m. kir. tudományi mindenségnek főigazgatásába 1829. bőjt más havának 2-dik napján beiktattatnék. Uo. (Költemény).
- Mi a legjobb rész? Nagy Aszszony napján a pesti főplébánia templomban 1829. eszt. élő szóval hirdette és a pesti vakok intézetének javára kiadta... Uo.
- Az aranykor. Előadva a kir. magy. tud. egyetemnek félszázados ünnepén Sz. Iván havának 25-én 1830. Buda, 1830. (Költemény).
- Sermo de genuina eloquentiae indole quem peracta divini spiritus invocatione in palatio majore reg. scient. universitatis Hung. ad senatum populumque academicum 1831. dixit. Uo.
- Halotti beszéd, mellyet Horváth János úr ő Excellentiájának, Székes Fejérvári püspöknek hamvai fölött bőjtelő havának 25-én 1835. mondott. Veszprém. (Két kiadás).
- Egyházi beszéd a keresztény hit becséről, mellyet Szent István apostoli király nemzeti ünnepén Bécsben a T. T. kapucinusatyák templomában 1836. mondott. Bécs. (2. kiadás. Veszprém, 1836.).
- Halotti emlékszó, mellyet mélt. Zicsi Zichy József úrnak gyászünnepén mondott Nágocson ns. Somogy vármegyében B.-Assz. hó 9-én 1839. Veszprém.
- A religio és haza szózata V. Ferdinand apost. királynak... születése napján Veszprém, (1839.).
- Az istenfélő asszony képe. Nádasdi Tersztyánszky Erzsébet asszonyságnak, néhai zala-lövői Csapodi Gábor úr özvegyének gyász-ünnepén Ádándon ns. Somogy vármegyében 1841. karácson-havának 21-én előadva. Uo.
- Észrevételek a vegyes házasságokról. Az igaznak egy hő barátjától. Uo. 1841. (2. kiadás, melyhez toldalékul járnak: néhány közgyűlési szónoklatok és hirlapi töredékek a vegyes házasságokról. Uo. 1841.).
- Emlék koszorú, mellyet Nagymélt. és Főt. Klobusiczki Klobusiczky Péter kalocsai s bácsi egyesült fő egyház érsekének 1843. aug. 30. tartott gyász-ünnepén hamvedrébe fűzött. Buda.
- Gyász-beszéd, mellyet herczeg Kopácsy József, esztergomi főegyház érsekének, Magyar ország prímásának... dicső hamvai fölött 1847. mindszentek hava 26-kán mondott. Veszprém, 1847.
Szerkesztette és kiadta a Magyar Egyházi Beszédek Gyüjteménye hat kötetét 1832-34. Pesten és újabb évi-folyamának négy kötetét 1840-41-ben és 1845-ben Budán.
Források
[szerkesztés]- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I–XIV. Budapest: Hornyánszky. 1891–1914.
További információk
[szerkesztés]- Ferenczy Jakab – Danielik József: Magyar írók. Életrajzgyűjtemény I–II. Pest: Szent István Társulat. 1856–1858. (elektronikus elérhetőség)
- Sziklay János: Dunántúli kulturmunkások. A Dunántúl művelődéstörténete életrajzokban. Bp., Dunántúli Közművelődési Egyesület, 1941.
- Magyar életrajzi lexikon I–IV. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967–1994.
- Magyar katolikus lexikon I–XVII. Főszerk. Diós István; szerk. Viczián János. Budapest: Szent István Társulat. 1993–2014.
- Magyar nagylexikon I–XIX. Főszerk. Bárány Lászlóné et al. Budapest: Akadémiai; (hely nélkül): Magyar Nagylexikon. 1993–2004. ISBN 963-05-6611-7
- A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825-1973. Összeáll. Fekete Gézáné. Bp., Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára, 1975.
- A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825-2002. Szerzők: Markó László, Burucs Kornélia, Balogh Margit, Hay Diana. Bp., MTA Társadalomkutató Központ, 2003.
- Bokor József (szerk.). A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
- ponori Thewrewk József: Magyarok születésnapjai. Pozsony, Schmidt Antal, 1846.
- Új magyar életrajzi lexikon I–VI. Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub; (hely nélkül): Helikon. 2001–2007. ISBN 963-547-414-8
- Veszprém megyei életrajzi lexikon. Főszerk. Varga Béla. Veszprém, Veszprém Megyei Önkormányzatok Közgyűlése, 1998.
- Zalai életrajzi kislexikon. Szerk. Gyimesi Endre. Zalaegerszeg, Zala Megyei Önkormányzati Közgyűlés, 1994.
- Zalai életrajzi kislexikon. 3. javított, bővített kiadás. Szerk. Fatér Bernadett, Horváth József, Kiss Gábor [és mások]. Zalaegerszeg, Deák Ferenc Megyei Könyvtár, 2005.