„Cserháti Sándor” változatai közötti eltérés
[nem ellenőrzött változat] | [nem ellenőrzött változat] |
a Rendezés a gondolatjelek körül |
aNincs szerkesztési összefoglaló |
||
1. sor: | 1. sor: | ||
'''Cserháti Sándor''', 1876-ig '''Hechtl Sándor''' ([[ |
'''Cserháti Sándor''', 1876-ig '''Hechtl Sándor''' ([[Győr]], [[1852]]. [[szeptember 14]]. – [[Magyaróvár]], [[1909]]. [[április 13]].) tanár és gazdasági szakiró. |
||
Reáliskolai tanulmányai befejezése után gazdasági gyakorlatra ment, majd [[1871]]-73-ban elvégezte a magyaróvári gazdasági akadémia tanfolyamát. [[1873]]-74-ben a [[Halle an der Saale|hallei]], [[1874]]-75-ben pedig a [[lipcse]]i egyetemen egészítette ki szaktanulmányát. Az 1875. év őszén a magyaróvári gazdasági akadémia segédtanárává, [[1878]]-ban rendes tanárává nevezteték ki. |
Reáliskolai tanulmányai befejezése után gazdasági gyakorlatra ment, majd [[1871]]-73-ban elvégezte a magyaróvári gazdasági akadémia tanfolyamát. [[1873]]-74-ben a [[Halle an der Saale|hallei]], [[1874]]-75-ben pedig a [[lipcse]]i egyetemen egészítette ki szaktanulmányát. Az 1875. év őszén a magyaróvári gazdasági akadémia segédtanárává, [[1878]]-ban rendes tanárává nevezteték ki. |
A lap 2007. szeptember 26., 10:52-kori változata
Cserháti Sándor, 1876-ig Hechtl Sándor (Győr, 1852. szeptember 14. – Magyaróvár, 1909. április 13.) tanár és gazdasági szakiró.
Reáliskolai tanulmányai befejezése után gazdasági gyakorlatra ment, majd 1871-73-ban elvégezte a magyaróvári gazdasági akadémia tanfolyamát. 1873-74-ben a hallei, 1874-75-ben pedig a lipcsei egyetemen egészítette ki szaktanulmányát. Az 1875. év őszén a magyaróvári gazdasági akadémia segédtanárává, 1878-ban rendes tanárává nevezteték ki.
Több szaklapba számos cikket írt, ezen kívül 1880-82 között a Pesti Napló földművelési rovatát szerkesztette. 1883-ban Kosutány Tamással együtt megalapította és szerkesztette a Magyaróvárott megjelenő Mezőgazdasági Szemle című havi folyóiratot. 1890-től a Köztelek című, az Országos gazdasági egyesület kiadásában megjelenő szaklap állandó rovatvezetője volt. Mint a növénytermelés tanára, egyúttal a magyaróvári gazdasági akadémia kisérleti telepének kezelője és ugyanott az 1891 évben az ő kezdeményezésére és tervei szerint alapított Országos Növénytermesztési Kísérleti Állomás vezetője lett.
Elsősorban talajműveléssel és a talajerőpótlás kérdéseivel foglalkozott. Űttörőmunkát végzett az egyes szántóföldi növények megfelelő műtrágyázási módjának kidolgozása terén. Kosutány Tamással az 1890-es években ő indította el a magyarországi búza- és lisztminőség-vizsgálatokat.
Önállóan megjelent munkái
- A szarvasmarha táplálkozása. J. Kühn F. után fordítva. Magyaróvár 1877.
- A phylloxera vastatrix. A földm.-, ipar- és keresked. miniszter megbizásából. Bpest 1880;
- A trágyázás alapelvei. Bpest 1886. (Kosutány Tamással együtt);
- Mily módon lehetne a kisbirtokosok között az okszerü gazdálkodást legsikeresebben terjeszteni. Magyaróvár 1888. (Különleny. a «Mezőgazdasági Szemlé»-ből)
- Talajjavító növények. Bpest 1889. (Különleny. a Term. tud. Közlönyből)
- A gabona-félék termesztése. Magyaróvár 1889, 42 rajzzal
- Jelentés a magyaróvári gazdasági akadémia kisérleti telepén az 1886-88. végrehajtott kisérletekről. Magyaróvár 1889. (Szilassy Zoltánnal együtt)
- A csalamádé termelése, bevermelése és etetése. Kolozsvár 1891
- A talajnak mély művelése hazánkban. A földm. miniszt. megbizásából, Magyaróvár 1891. Ugyanaz németre átdolgozva ily cim alatt: Die Ergebnisse der Tiefcultur in Ungarn, mit besonderer Berücksichtigung der Dampfcultur. Wien 1892.
- A magyaróvári gazd. akadémiával kapcsolatos növénytermelési kisérleti állomás jelentése 1891 és 92. évi működéséről Magyaróvár 1892-93.
- A dohány égésére befolyást gyakorló körülmények tanulságai. Budapest, 1893;
- Talajismeret. Budapest, 1894;
- Újabb tapasztalatok a trágyázás köréből. Magyaróvár, 1895;
- Az okszerű talajművelés alapelvei. Budapest, 1896;
- A gyomok kártékonysága és az ellenük való védekezés. Kolozsvár, 1898;
- A rétek trágyázása, különös tekintettel a Thomas-salak és kainit használatára. Budapest, 1898;
- Általános és különleges növénytermelés. Magyaróvár, 1900;
- A kálitrágya alkalmazása hazai tapasztalatok alapján. Nyitra, 1901;
- A homoki szőlők trágyázása. Nyitra, 1901;
- A búza előveteményei. temesvár, 1904;
- A zöldtrágyázás homoktalajon, mint a legbiztosabb mód a termelőképesség fokozására. Győr, 1906;
- Az istállótrágya. Budapest, 1908;
- Az árpa termelése, különös tekintettel a sörárpára. Győr, 1909.
Források
- Pallas Nagy Lexikona
- Révai Új Lexikona