Viracocha
Viracocha | |
![]() | |
Inka uralkodó | |
Uralkodási ideje | |
1410 – 1428 | |
Koronázása | Cuzco |
Elődje | Yahuar Huacac |
Utódja | Pacsakutek Jupanki |
Életrajzi adatok | |
Édesapja | Nem Yawar Waqaq fia volt; azonban ugyanahhoz a dinasztiához tartozott, mint elődje: a Hanan-dinasztiához. |
Házastársa | Mama Runtu |
Gyermekei | Pacsakutek Jupanki, Capac Jupanki, Inca Urkon, Inca Socso, Inca Roca, Tupac Yupanqui, |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Viracocha témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/Brooklyn_Museum_-_Viracocha%2C_Eighth_Inca%2C_1_of_14_Portraits_of_Inca_Kings_-_overall.jpg/263px-Brooklyn_Museum_-_Viracocha%2C_Eighth_Inca%2C_1_of_14_Portraits_of_Inca_Kings_-_overall.jpg)
[1]Viracocha, nyolcadik sapa inka, 1 az inka királyok 14 portréjából]]
Wiraqucha (kecsuául egy isten neve) vagy Viracocha (spanyol helyesírással),[2] a nyolcadik sapa inka. Uralkodása alatt (1410-1438) az inkák állandó hódítási programba kezdtek, helyőrségeket hoztak létre az általuk meghódított népek települései között. Eredeti neve Hatun Tupac volt, és Yahuar Huacac unokaöccse volt. A trónra lépés előtti rituálénak vetették alá, amely a szextől, a sótól és a chili paprikától való tartózkodásból állt, Huiracocha néven vette birtokba pozícióját, mert nagyon fiatal korától álmodott az ilyen nevű istenről, és elfogadta őt védelmezőjeként. Nem sokkal később feleségül vette Rumo mamát, Anta urának lányát, aki gyenge jelleme miatt nem tudta befolyásolni férjét, és Capac Yupanqui és Cusi Yupanqui (Pachacutec) voltak a gyermekei. Ágyasai közül kiemelkedett Curi Chulpi, aki az ayllu Ayavilla-ból (Sahuasera) származott; ebben fiát, Urco-t szülte, aki iránt Huiracocha nagy szeretetet érzett, ellentétben azzal a bánásmóddal, amelyet a fő feleségével rendelkező lányainak adott.[3]
Uralkodása
[szerkesztés]Uralkodása alatt Cusco még egy nagyon kicsi curacazgo volt, ahol több etnikai csoport élt együtt a Puquinas leszármazottainak vezetése alatt. Körülötte terjeszkedő társadalmak, valamint a Lupacas és a Collas (Collao régió), Chacas, Chinchas, Chimú stb. Mindezek közül a legharciasabb a Chancák voltak. [4]Megpróbálta kiterjeszteni Cuzco királyságát, és csapatait Yucay és Calca felé menetelte, könnyedén meghódítva őket. Calca-ban elrendelte, hogy építsenek magának palotát, de nem tudta ellenőrizni az összes visszafogott ayllust; állandóan felforgató kitörések voltak, ezért Pocoy Pacha-ban (Pisac) lázadással kellett szembenéznie, és le kellett állítania a Muyna Pinaguas lázadásait, akikkel Rondocancha és Casacancha ayllusai szövetkeztek. Később meg kellett küzdenie az Ayarmacákkal és a Guaiparmacákkal, akiket legyőztek a nagybátyjai, Vicaquirao és Apo Mayta elnyomásának köszönhetően. Gyenge ellenállás után meghódította Canchis-t. Cacha városában templomot építtetett Ticci Huiracocha Pachayachachic tiszteletére.Az oszd meg és uralkodj elvet politikai stratégiaként használva konfliktusokat szított a hatalmas Aymara Colla és Upaca királyságok között.[5]
Inka Urkon
[szerkesztés]Urco inka Huiracocha kedvenc fia volt, kormánya az egyik legsötétebb, legförtelmesebb és aljasabb: átadta magát az alacsony örömöknek és bűnöknek, morbid természetű, az "inka Caligula". Harcosként gyáva volt, Huiracocha támogatásával elmenekültek Cuzcóból.[6]
A Chancák megszállják Cuzcót
[szerkesztés]A Csankák mozgósították hadseregüket Vilcanota (Cusco) völgyébe, tábornokaik vezetésével: Malma, Tumay Huaraca, Astu Huaraca, Huamán Huaraca.
A Chancák szent szimbólumot hordoztak, ez volt Uscovilca mallquija, a harcosok védelmezője. A chancák támadásával szemben az inka Huiracocha és az inka urco Chitába, Cuzco-tól északra menekültek, és az Acamama völgye a chancák kegyelme alatt állt. Ezzel szembesülve a fiatal Cusí Yupanqui (a későbbi Pacsakutek Jupanki) tábornok hadsereget szervezett szövetségben a Canas-szal és az Aymaras-szal.[7] Így álltak a dolgok, amikor a Chancák megszállták Cuzco királyságát, előrenyomultak, lerombolták az útjukba került városokat, és elérték a főváros kapuit.[8] Pacsakutek nagy teljesítménye az volt, hogy legyőzte a Chancákat a Yahuarpampa vagy Ichubamba csatában, és Andahuaylasig üldözte őket. Ezt az eseményt legendák színezik, például a kövek katonákká (pururunákká) váltak, és megtámadták a chancákat, főleg a bevásárlóközpontjukat.[9]Miután a veszély elmúlt, mindenki inkaként üdvözölte Cusí Yupanqui-t, de tiszteletben tartotta apja döntését. Ez utóbbi és Urco, gyanakodva Cusí Yupanqui presztízsére, megtervezték a megsemmisítését, és csapdát készítettek neki Paca területén (a Tambo folyó partján); a csapda nem sikerült, és Inca Urco-t kivégezték. Amikor Huiracocha értesült szeretett fia haláláról, nem volt más választása, mint felismerni Cusí Yupanqui-t inkának, és visszavonult Calca-ba, ahol hátralévő napjait töltötte.[10]
Viracocha halála
[szerkesztés]Huiracocha és fia, Inca Urco halála után a fő kapitányok, Mayta apó és Vicaquirao Cuzco-ban maradtak. Velük együtt Cusi Yupanqui (Pachacútec), aki a későbbi utód lesz.[11]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Q632682: Fájl:Brooklyn Museum - Viracocha, Eighth Inca, 1 of 14 Portraits of Inca Kings - overall.jpg – Wikipédia (magyar nyelven). commons.wikimedia.org. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)
- ↑ (2024. június 29.) „Viracocha Inca” (angol nyelven). Wikipedia.
- ↑ Perú, Historia del: Huiracocha o Wiracocha (spanyol nyelven). Historia del Perú, 2015. május 17. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)
- ↑ Informativos, Los: Inca Huiracocha: Biografía, gobierno, características (spanyol nyelven). Los Informativos, 2024. január 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)
- ↑ Perú, Historia del: Huiracocha o Wiracocha (spanyol nyelven). Historia del Perú, 2015. május 17. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)
- ↑ Informativos, Los: Inca Huiracocha: Biografía, gobierno, características (spanyol nyelven). Los Informativos, 2024. január 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)
- ↑ Informativos, Los: Inca Huiracocha: Biografía, gobierno, características (spanyol nyelven). Los Informativos, 2024. január 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)
- ↑ Perú, Historia del: Huiracocha o Wiracocha (spanyol nyelven). Historia del Perú, 2015. május 17. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)
- ↑ Informativos, Los: Inca Huiracocha: Biografía, gobierno, características (spanyol nyelven). Los Informativos, 2024. január 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)
- ↑ Perú, Historia del: Huiracocha o Wiracocha (spanyol nyelven). Historia del Perú, 2015. május 17. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)
- ↑ Informativos, Los: Inca Huiracocha: Biografía, gobierno, características (spanyol nyelven). Los Informativos, 2024. január 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 28.)