Prágai Szent Ágnes
Prágai Szent Ágnes | |
![]() | |
Születése | |
1205 Prága | |
Halála | |
1282. március 2. (77 évesen) Prága | |
Tisztelete | |
Sírhely | Szent Ágnes-kolostor |
Ünnepnapja | június 8. |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Prágai Szent Ágnes témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/PragaFotoThalerTamas059.jpg/220px-PragaFotoThalerTamas059.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a6/PragaFotoThalerTamas066.jpg/220px-PragaFotoThalerTamas066.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2b/PragaFotoThalerTamas023.jpg/220px-PragaFotoThalerTamas023.jpg)
Prágai Szent Ágnes, vagy Csehországi, Přemysl, illetve Árpád-házi Szent Ágnes (Prága, 1205 – Prága, 1282. március 2.) I. Ottokár cseh király lánya; anyja III. Béla leánya, Konstancia cseh királyné.
Élete[szerkesztés]
Atyja tervei szerint először Szakállas Henrik sziléziai herceg és Szent Hedvig fiával jegyezték el, és Sziléziába vitték, ahol Szent Hedvig a trebnici (trebnitzi) cisztercita apácák gondjára bízta. Három évet töltött a kolostorban. Miután jegyese vadászbalesetben meghalt, Ágnest visszavitték Prágába, ahol a doksonyi premontrei nővérek nevelték tovább.
Második vőlegénye II. Frigyes német-római császár fia, a későbbi VII. Henrik német király lett, ezért Ausztriába, a Babenberg-ház udvarába vitték, de atyja fölbontotta ezt az eljegyzést, és inkább magának II. Frigyesnek ígérte lánya kezét (amit időközben III. Henrik angol király is megkért).
1230-ban Ottokár váratlanul meghalt, és Ágnes IX. Gergely pápa közreműködésével rávette Frigyest, hogy álljon el a házasságtól. Visszatért Prágába, ahol háza közelében kolostort építtetett a minoritáknak, majd klarisszáknak a Szent Jakab-templom mellett. A kolostorba az első nővéreket Assisi Szent Klára, Ágnes levelezőpartnere küldte. Ágnes maga is belépett a zárdába, majd 1234-ben átvette annak irányítását. Főleg a betegekkel (különösen a leprásokkal) és az árvákkal törődött, olyannyira, hogy valóságos városnegyed alakult karitatív intézményeiből. Templomokat építtetett Assisi Szent Ferenc, Mária Magdolna és Szent Borbála tiszteletére.
Mindvégig tartotta a kapcsolatot családjával, erélyesen és okosan közvetített rokonai vitáiban. Halála előtt kibékítette Vencel királyt és lázadó fiát, Ottokárt.
Kolostorait 1782-ben II. József záratta be. Boldoggá avatását a huszita háborúk akadályozták meg.
Emlékezete[szerkesztés]
- Sírját 1930-ban találták meg, és 1936-ban indították újra boldoggá avatását. II. János Pál pápa 1989. november 12-én avatta szentté.[1]
- Ünnepe június 8-án van.
- Szent Ágnes portréja szerepelt az 1993 és 2011 között forgalomban lévő cseh 50 koronás bankjegy előoldalán.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/50_cseh_korona_1997.jpg/220px-50_cseh_korona_1997.jpg)
Származása[szerkesztés]
prágai Szent Ágnes (Prága, 1211. június 20.– Prága, 1282. március 2.) |
Apja: I. Ottokár (1155 körül – Prága, 1230. december 15.) cseh fejedelem, majd király |
Apai nagyapja: II. Ulászló (1117 körül – Meerane, 1174. január 18.) cseh fejedelem, majd király |
Apai nagyapai dédapja: I. Ulászló cseh fejedelem (1550 körül –1125. április 12.) |
Apai nagyapai dédanyja: Bergi Richeza (1195 körül –1125. szeptember 27.) | |||
Apai nagyanyja: Türingiai Judit (1135 körül – 1174. szeptember 11. után) |
Apai nagyanyai dédapja: I. Lajos türingiai tartománygróf (? –1140. január 12.) | ||
Apai nagyanyai dédanyja: Gudensbergi Hedvig (1098 – 1148) | |||
Anyja: Magyarországi Konstancia (Esztergom, 1180. február 17.– Tišnov, 1240. december 4.) |
Anyai nagyapja: III. Béla (Esztergom, 1148 körül – Székesfehérvár, 1196. április 23.) magyar király |
Anyai nagyapai dédapja: II. Géza magyar király (1130 körül –1162. május 31.) | |
Anyai nagyapai dédanyja: Kijevi Eufrozina (1130 körül –1193 körül) | |||
Anyai nagyanyja: Châtillon Anna (Antiókhia, 1154 körül – Székesfehérvár, 1184 körül) |
Anyai nagyanyai dédapja: Châtillon Rajnald fejedelem (1125 körül –1187. július 4.) | ||
Anyai nagyanyai dédanyja: Antiókhiai Konstancia (1127 körül – 1163 körül) |
Irodalom[szerkesztés]
- Dümmerth D. (1977): Az Árpádok nyomában, Panoráma, Budapest
- Bérczi Sz. (2008): Magyarországi szent királylányok emlékezete. TKTE. Budapest (ISBN 978-963-87437-2-5)
- Török J. (1991): A magyar föld szentjei, Tulipán Könyvkiadó Kft, Budapest
- White, K. E. (1993): Szentek kislexikona. Maecenas Könyvkiadó, Budapest
Jegyzetek[szerkesztés]
- ↑ Magyar Kurír: Csehországi pápalátogatás: Prágai Szent Ágnes alakja a középpontban (magyar nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 23.)
További információk[szerkesztés]
- Magyar katolikus lexikon
- PRÁGAI BOLDOG ÁGNES Archiválva 2008. január 5-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Prágai Szent Ágnes élete